Mnogi znaju Habl po zadivljujućim slikama nebeskih objekata.
Međutim, astronomi mu se dive zbog dragocenih podataka koje pribavlja
i koji su doveli do revolucionarnih otkrića u mnogim oblastima astronomije
u proteklih 27 godina.
Ovo je drugi deo istraživanja
nekih od najvećih Hablovih otkrića kroz njegovu istoriju.
Hablova najveća otkrića - drugi deo
U prvoj epizodi
videli smo kako je Habl istraživao prvobitni svemir,
izmerio njegovu starost i pomogao u potrazi za nedostižnom tamnom energijom.
Međutim, tamna energija
nije bila jedina nevidljiva stvar koja je otkrivena uz Hablovu pomoć.
Ovim teleskopom je sprovedeno istraživanje ogromnog zavoja noćnog neba,
u potrazi za znacima o jednako misterioznom - ali sa njime nepovezanom -
tamnom materijom.
Astronomi su koristili Habl kako bi stvorili mapu vidljive materije koju su posmatrali svakog dana,
uz pomoć koje su mogli da otkriju dalekosežno širenje tamne materije
tako što su izučavali način na koji je njeno gravitacijsko prisustvo
uticalo na promenu svetla na slikama.
Mape poput ove su korak koji je od ključne važnosti
za razumevanje ovog misterioznog dela svemira.
Dok je mračna materija i dalje misterija,
Habl je otkrio svemirska čudovišta
koja vrebaju u središtu mnogih galaksija:
supermasivne crne rupe.
Korišćenjem spektroskopskih mogućnosti za posmatranje,
Habl je uspeo da zadre u srž galaksija i otkrio je da su se zvezde u njima
kretale u zbijenim orbitama pri ogromnim brzinama.
Ovo čudno ponašanje
je ukazivalo na prisustvo gigantskog gravitacionog polja -
proizvedenog od strane supermasivne crne rupe.
Ovo je bio prvi čvrst dokaz o njihovom postojanju!
Danas je poznato da se crne rupe nalaze u središtu
gotovo svih galaksija.
Neke od njih su izuzetno aktivne
i usisavaju gas iz svog okruženja -
pa čak i cele zvezde!
Habl je u 2008. godini još nešto učinio vidljivim po prvi put.
Izučavajući sjajnu zvezdu Formalhaut,
teleskop je otkrio malu svetlosnu tačku
u ogromnom prašnjavom prstenu koji je okružuje.
Habl se usredsredio na potragu za planetama
i zabeležio je prvu direktnu jasnu sliku planete
u drugom zvezdanom sistemu.
Iako to nije bio jedan od njegovih prvobitnih naučnih ciljeva,
Habl je još tada postao poznat kao istraživač egzoplaneta -
tačnije atmosfera egzoplaneta.
Hemijski sastav atmosfere planeta
ostavlja jedinstveni otisak na svetlosti zvezde koja prolazi kroz nju.
Na ovaj način je
Habl po prvi put analizirao atmosferu super-Zemlje,
koja je udaljena 40 svetlosnih godina
U budućnosti,
Habl bi možda mogao pronaći znake života u jednom od tih otisaka.
Pored otkrivanja i snimanja egzoplaneta,
Habl je takođe zaslužan za naše sveukupno razumevanje
formiranja planeta.
Izučavanjem magline Orion, Habl je došao do veličanstvenog otkrića
da je najmanje pola zvezda koje se tu nalaze
bilo okruženo ogromnim diskovima rotirajućeg gasa i prašine -
sastojaka potrebnih za formiranje planeta.
Pre Hablovog delovanja,
bilo je potvrđeno postojanje samo jednog planetarnog sistema.
Hablova posmatranja su pokazala da se planete formiraju
oko mnogo više zvezda nego što se do tada mislilo da je slučaj,
što je povećalo mogućnost da tamo negde postoji život.
Pored formiranja planeta,
Habl se uvek zanimao za rađanje život i smrt
njihovih matičnih planeta.
Hablova visoka moć rezolucije je bila od ključnog značaja
u istraživanju oblasti u kojima se formiraju zvezde,
kako u Mlečnom putu, tako i u ostalim galaksijama;
dok su mu njegove infracrvene komponente omogućile da vidi kroz
guste oblake prašine i gasa koji su prisutni u ovim oblastima.
Smrt jedne zvezde može biti jednako lepa i zanimljiva poput njenog rađanja.
Habl je posmatrao i zvezde koje su slične Suncu
dok dolaze do smiraja svojih života u formi planetarnih maglina,
ali i masivne zvezde koje umiru uz eksploziju kao supernove.
Izučavajući ih u različitim razdobljima njihovih života,
Habl nam je pružio uvid u kompletnu sliku zvezda,
koje su glavni sastojci galaksija.
U proteklih 27 godina, Habl - i sama priroda -
nastavili su da nam priređuju najveća iznenađenja.
Nema sumnje da će to i dalje da rade.
Transkripcija: ESA/Habl: prevela: Mirjana Dragović