Otkako ljudi znaju da su zvezde na nebu
zapravo druga sunca, pitaju se sledeće:
Da li oko tih sunaca kruže druge planete? Ima li života na njima?
Jesmo li sami u svemiru?
Otkako je pre samo 25 godina otkrivena prva egzoplaneta,
Habl je jedan od mnogih instrumenata koji
pokušava da odgovori na ova pitanja.
Astronomi ga koriste kako bi pronašli život na drugim svetovima.
Habl, egzoplanete i potraga za životom
Prošlo je 25 godina otkako je otkrivena prva egzoplaneta
i osam godina otkako je uz pomoć Habla snimljena prva direktna slika vanzemaljskog sveta.
Dok smo u početku znali samo za nekoliko izuzetno velikih egzoplaneta,
koje su najčešće bile blizu svoje matične zvezde,
danas znamo za više od 3000 egzoplaneta.
Različitih su veličina
i kruže oko različitih vrsta zvezda na različitim razdaljinama.
Međutim, za sada jedna stvar nije otkrivena: dokaz života.
Uprkos napretku koji je ostvaren u poslednjih nekoliko decenija,
potraga za egzoplanetama je i dalje zahtevna.
Egzoplanete se kriju u senkama i ne emituju sopstvenu svetlost.
Ako je i emituju, ta je svetlost nadjačana
nadmoćnom svetlošću njihovih matičnih zvezda.
Zbog toga je naročito teško pronaći planete koje su iste veličine kao Zemlja
u takozvanoj naseljivoj zoni - regionu oko zvezde
u kojem na površini planete može da postoji tekuća voda.
Svi znamo da je voda od suštinske važnosti za život.
Voda može da ostane u tečnom stanju samo u užem temperaturnom rasponu.
Ako je zvezda oko koje planeta kruži previše blizu, voda isparava.
Ako je predaleko, voda mrzne.
Tanka linija između ove dve krajnosti, naseljiva zona,
predstavlja najpovoljnije stanište za vanzemaljski život.
Stoga, ako znamo gde da tražimo,
kako ćemo znati da vanzemaljski život postoji na udaljenoj planeti?
Trenutno nije u planu niti postoji teleskop
koji može da razloži površinu planete.
Međutim, radio-teleskopima se i dalje prate poruke
iz drugih civilizacija, u nadi da su i njihovi stanovnici radoznali poput nas.
Takođe, moglo bi da nam se posreći i da pronađemo znake naprednih civilizacija.
Nešto poput prstenastog sveta, ogromne veštačke strukture izgrađene oko jedne zvezde.
Ipak, šanse za takvo otkriće su veoma male.
U potrazi za životom, optički i infracrveni teleskopi
se fokusiraju na analizu atmosfere egzoplaneta.
Život može da menja
strukturu atmosfere jedne planete, i to u velikoj meri.
Vazduh u Zemljinoj atmosferi su
mikroskopski organizmi počeli da ispuštaju pre nekoliko milijardi godina.
Ako je do sličnog procesa došlo na drugim svetovima,
možda ćemo moći da ga uočimo u spektru planete.
S kraja 2016. godine,
evropski astronomi će da počnu sa korišćenjem gotovo pet stotina Hablovih orbita,
u trajanju od samo mesec dana,
kako bi sproveli detaljno izučavanje atmosfere stotina
već poznatih egzoplaneta.
Habl je već izučavao vanzemaljske atmosfere,
ali ovaj program nudi nam jedinstvenu priliku
da ih izučimo bolje nego ikad.
Podaci koje dobijemo od Habla u narednih nekoliko meseci
biće od suštinskog značaja za dalja izučavanja.
Takođe, uz pomoć predstojeće
nove generacije teleskopa u svemiru i na zemlji,
astronomi će, kao nikada do sada,
biti bliže otkrivanju života u svemiru.
Transkripcija -- ESA/Habl. Prevela-- Mirjana Dragović