Tehnologija je suština onoga što Habl jeste i što radi
Kao rezultat, napredak postignut stvaranjem i održavanjem teleskopa poput Habla
uticao je na oblasti koje su daleko van astronomije.
Od industrije do medicine, od vazduhoplovstva do energetskog sektora;
savremena astronomija je uticala na svaku oblast tehnologije.
Uticaj astronomije na naš svet tehnologije
Kakav uticaj ima na svakodnevni život ljudi?
Pa, u redu. Prvo, imamo osnovnu fiziku.
Dakle, sve što radimo ne radimo kako bismo odmah sutra mogli to da primenimo u praksi.
Nešto što ima direktnu primenu jeste Opšta teorija relativnosti.
Sećate se, Ajnštajnova teorija iz 1916. godine, pre samo sto godina?
Pomislio je: Opšta teorija relativnosti. Ta je teorija godinama bila beskorisna.
Odnosno bila je beskorisna za obične ljude. Sada je svi koriste i to svakodnevno.
I ne bi verovali na koji način, zar ne? Zato što je nose u svom džepu.
GPS! GPS u vašem mobilnom telefonu, to je direktna primena Opšte teorije relativnosti.
Preciznije: Ne bi mogao da funkcioniše bez Opšte teorije relativnosti.
Habl je inovativan instrument koji je postavio zlatni standard među opservatorijama.
Da bi pre svega bio izgrađen bila je potrebna najnovija tehnologija
ali i neprestani napredak i poboljšanja, koja uključuju i pet misija servisiranja, doneli su mu uspeh.
Onda ni ne iznenađuje činjenica da su mnoge tehnologije prvobitno razvijene za Habl i druge astronomske instrumente
dospele i do drugih oblasti.
Astronomske tehnike obrade slika su bile od velikog značaja za medicinsku opremu.
Neke od njih, poput CCD i CMOS detektora su takođe postale deo svakodnevnog života ljudi.
Ovi elektronski čipovi fotone pretvaraju u električni napon,
što kamerama omogućava da izuzetno efikasno reaguju na svetlost.
CCD je od ključne važnosti za Habl.
Njegova napredna kamera za istraživanje koristi CCD kameru da snimi slike poput „Hablovog ultra dubokog polja",
najdublje slike vidljive svetlosti kosmosa koja je ikad snimljena.
Odluka da Habl koristi izuzetno osetljivu CCD tehnologiju
bila je od velike važnosti za napredak i popularizovanje ovih detektora.
Slične tehnologije su od tada dospele do ličnih kamera, veb kamera i mobilnih telefona.
Da, pre samo jednog veka nastala je kvantna fizika.
U potpunosti je izmenila naše viđenje sveta.
Pored toga, mobilni telefon ne bi mogao da funkcioniše bez kvantne fizike.
GPS uređaji su nam poznati baš kao i naši smartfoni i digitalne kamere.
Kroz sistem satelita kojim upravlja američka vojska,
vozači automobila i korisnici smartfona mogu bilo kada tačno da odrede svoju lokaciju.
GPS sateliti koriste veoma svetle i udaljene astronomske objekte
pomoću kojih izuzetno precizno mogu da utvrde njihovu lokaciju.
Stvaranje preciznih mapa ovih svetlih objekata, takozvanih kvazara,
iziskivalo je blisku saradnju između astronoma i proizvođača.
Evropska unija i ESA trenutno zajedno rade na stvaranju sopstvenog, svima dostupnog
sistema satelitske navigacije „Galileo", koji će ući u upotrebu krajem 2016. godine
Nije zahvaljujući astronomskom hardveru postao predmet interesovanja u svetu tehnologije.
Hablovi instrumenti ne bi bili ni izbliza korisni da nemaju odgovarajući softver za analizu prikupljenih podataka.
Ovaj softver je izrađen korišćenjem posebnih programskih jezika.
Inteligentna baza jezika, ili skraćeno IDL, je jedan od tih programskih jezika.
Poznato je da se danas koristi u medicinskoj obradi slika i atmosferskoj fizici.
Međutim, prvi IDL programi su se koristili za analizu astronomskih podataka
i astronomi ga i danas koriste za mnoge nove programe.
IDL nije jedino što medicina i astronomija imaju zajedničko, daleko od toga.
Znate, tu su vidljiva svetlost, radio, infracrvena svetlost
i sve su ovo elektromagnetski talasi koje astronomi rado koriste za izučavanje svemira.
Međutim, u jednom trenutku bili su im potrebni i rendgenski zraci.
Tako da je jedan astronom rekao - U redu, zaista moramo da uradimo nešto po tom pitanju
i razvio je tehnologiju za posmatranje neba rendgenskim zracima.
Dakle, on je dobio Nobelovu nagradu, što je lepo, a mi smo dobili tehnologiju.
Sada je svi koristimo svakog dana, bilo pri prolasku kontrole na aerodromu
ili kada idemo u bolnicu.
Dakle ovo je primer tehnologije koja se zahvaljujući astronomiji koristi svakodnevno.
Savremene tehnologije obrade slika koje Habl koristi za savršeno posmatranje svemira
sada doktori koriste kako bi mogli da imaju prikaz tkiva dojke bez operacije.
Softver koji je ESA razvila za obradu slika
prilagođen je za uočavanje simptoma Alchajmerove bolesti pomoću snimaka magnetne rezonance.
Ovi skeneri, pored ostalih koji se koriste u medicinske svrhe,
napredovali su zbog razvoja tehnologije obrade slika
za koji je zaslužan Habl.
Zvezde trepere, što za astronome predstavlja veliki problem.
Zvezde zapravo ne trepere, problem je naša atmosfera koja se okreće.
Kako bi se korigovalo kretanje atmosfere, astronomi su našli veoma pametno rešenje
u vidu adaptivne optike.
Evo kako funkcioniše: ili izaberete veoma svetlu prirodnu zvezdu,
ili koristite veoma snažan laser kojim stvarate zvezdu koju ćete pratiti tim laserom.
Dakle, znate kako bi savršena zvezda trebalo da izgleda
i onda teleskopom izmerite ili tu zvezdu koju ćete pratiti, ili prirodno svetlu zvezdu
i kada uporedite njihov izgled na red stupa komplikovana matematika,
uz pomoć koje ćete doći do algoritma kojim ćete korigovati sliku.
Ova tehnologija je dospela i u svet medicine, zar ne?
Svakako! Razvili su laserske operacije, ja sam zapravo bila podvrgnuta takvim operacijama
koje se zovu LASIK i ideja je prilično slična.
U suštini određuje se savršeni oblik očne jabučice
i koristi se laser kako bi se korekcijom došlo do tog oblika,
tako da ćete moći da vidite svet jasnije i lepše.
Ovo je samo vrh ledenog brega.
Tehnologija koja je prvobitno nastala u svrhu istraživanja svemira
na razne načine nam je pomogla u svakodnevnim aktivnostima i podstakla je međunarodnu saradnju.
Iako nekada ne može odmah da postane deo našeg svakodnevnog života, veoma je stvarna.
Od tehnološkog doprinosa mnogim oblastima
do promene našeg viđenja svemira čiji smo deo,
astronomija i dalje igra veću ulogu u našim životima nego što možemo da zamislimo.
Mi mnogo cenimo stare rezultate istraživanja i želimo da ih zauvek čuvamo.
Ako dođete do određenog rezultata prilikom istraživanja, nikad se neće ponoviti jer se nebo menja.
Dakle, imamo rezultate koji su stari 10, 20, 50 i 100 godina.
Tu je i format slika pod nazivom fits. Nije baš rasprostranjen, ali je veoma običan.
Svi ga koriste.
Nešto je poput formata jpeg, za koji mnogi znaju, ili gif...
Poput formata jpeg je, ali je u fajlu sve opisano.
Ako dobijete takav fajl, znate kako morate da ga tumačite.
Sada se za arhiviranje koristi i u oblastima van astronomije, na primer u starim bibliotekama.
Biblioteka u Vatikanu koristi naš astronomski format. Znate, nameravaju da ga koriste na duže staze.
Dakle, celokupna digitalizacija vatikanske arhive je u ovom fits formatu,
koji je univerzalan za sve astronome.
Razmislite: Mogao bih da dobijem kasetu, CD ili sliku koja je snimljena u Americi pre 30 godina
i mogao bih da je podelim sa kolegom iz Rusije.
Neće biti problema sa formatom ili verzijom, jednostavno funkcioniše, sasvim je obično. Magija.
Transkripcija: ESA/Habl; prevela - Mirjana Dragović