2016. godine „Habl" je proslavio svojih 26 godina u svemiru.
To je više od četvrt veka intrigantnih zapažanja i izvanrednih otkrića.
Šta to još „Habl" i novi svemirski teleskop „Džejms Veb" mogu da urade?
Pitali smo astronome koji rade sa teleskopima
šta to možemo očekivati u narednih nekoliko godina.
Stvari o kojima razmišljamo se brzo menjaju,
tako da smo, u većini slučajeva, o današnjim pitanjima
tek počeli da razmišljamo.
Ta su pitanja nova,
tako da kada imate opservatorije koje mogu
lako da se transformišu, poput „Habla" ili „Veba"
i odvedu vas do mesta na kojima nikada niste bili,
i navedu vas da razmišljate o pitanjima koja nikada niste postavili,
onda mogu dovesti do brzih promena.
„Habl" je jedan od najuspešnijih astronomskih instrumenata ikada
i značajan je za gotovo svaku oblast astronomije.
Ali njegova dostignuća prevazilaze granice nauke
i dosežu do društva oko nas.
„Habl" teleskop je oduvek bio dostupan javnosti
i kao takav promenio je pogled čovečanstva na univerzum.
Pa, mislim da je „Habl" zaista doneo revolucionarna otkrića
jer i javnost može biti u kontaktu sa svemirom
i osećati da je deo istog.
Ne samo da bih mogla da kažem, kao naučnica naravno,
mnogo toga o izvanrednim mogućnostima koje je pružio nauci
već i da je izvanredno što i javnost može upoznati nauku,
i veoma je lepo što mogu upoznati univerzum.
Najveće dostignuće „Habl" teleskopa je
to što nam je dao pristup celom univerzumu
na načine koji su nam ranije bili nezamislivi.
Mislim da nam je zbir svih zapažanja do kojih smo došli uz pomoć „Habla"
pružio drugačiji uvid
u sami univerzum
i našeg mesta u njemu,
što je zaista revolucionarno.
Reputacija „Habla" u popularnoj kulturi
inspirisala je javnost da drugačije posmatra univerzum,
i to se neće menjati.
Njegov „ljudski" šarm je uticao i na rad
i na živote
mnogih astronoma koji su radom na njemu izgradili svoje karijere.
Rastao sam zajedno sa „Hablom" otkako sam počeo da se bavim astronomijom
tako da smo „Habl" i ja postali veoma bliski prijatelji
i prošao sam kroz njegove uspone i padove
kada je bio bolestan i kada mu je trebao lek
i očarala me je ljudskost situacije -
slali smo astronaute da ga popravljaju
i imao sam priliku da upoznam neke od njih.
Izvan nauke postoji i priča o ljudima
koji istražuju univerzum,
što me mnogo fascinira,
i sam trenutak lansiranja sledeće velike opservatorije
je takođe veoma uzbudljiv,
tako da sam oduševljen time što ću, nadam se,
i ja moći to da iskoristim.
Dok astronomi koji su odrasli sa „Hablom"
čekaju lansiranje svemirskog teleskopa „Džejms Veb"
ključno pitanje koje se postavlja je - šta je preostalo „Hablu"?
Šta to još mora da nam pokaže?
Istraživaćemo zvezdana područja drugih galaksija
tako da će nam to pomoći u rešavanju misterija s kojima se suočavamo danas
i istraživaćemo univerzum koji je ogroman,
ne samo prostorno, već i vremenski,
i zaista moramo da se vratimo u prošlost
i da saznamo da li je situacija bila slična u prvobitnom univerzumu.
Na primer kako su nastale zvezde, da li je proces bio drugačiji,
da li imamo nešto što je po tom pitanju povezano sa kosmologijom
ili je zapravo slučaj da je svuda na isti način,
nezavisno od vremena, kosmičko vreme stvorilo ove zvezde.
Mislim da ćemo saznati mnogo o formiranju zvezda,
i da ćemo saznati još više
o tome šta se događalo u prvobitnom univerzumu.
Iako je to jedan od osnovnih naučnih pogona „Veb" teleskopa,
i dalje nam trebaju podaci „Habla" za kontekst,
tako da mislim da su to značajne oblasti za istraživanje.
Misterije koje leže u prvobitnom univerzumu,
i otkrivanje njegovih prvih galaksija,
su zadaci koje će rešavati „Habl" i „Veb" timovi.
Novi skup teleskopa će odvesti „Habl" u budućnost
sa istim ogromnim potencijalom za otkrića kojem smo svedoci već 26 godina
„Veb" će infracrvenim svetlom obezbediti slike i informacije
jasnoće poput one koju pruža „Habl" uz pomoć optičkih i ultra-ljubičastih talasnih dužina.
Mišljenja sam da, kada vidite astronomski objekat na jednoj talasnoj dužini,
odmah želite da znate kako izleda u drugoj boji ili na drugačijoj talasnoj dužini
tako da će korišćenje oba
zasigurno doneti bolje rezultate nego što bi slučaj bio sa njihovom pojedinačnom upotrebom.
Da li će onda „Habl", uz pomoć „Džejms Veba",
moći da razreši velike misterije moderne astronomije?
Postanak univerzuma,
nastanak zvezda,
prirodu tamne materije i tamne energije?
Odgovor je da to niko ne zna.
I kao što smo u prošlosti videli
nisu samo novi odgovori, već i nova,
i trenutno nezamisliva pitanja
koja teleskopi poput „Habla" nameću,
upravo ti koja ih čine revolucionarnim.
A „Habl" je i dalje dorastao izazovu.
Pa, uopšteno govoreći, zalazimo na novu teritoriju što se mnogih oblasti astronomije tiče
tako da smo u poslednjih dvadeset godina otkrili da je svemir
ispunjen tamnom energijom i zapravo ubrzava njeno širenje;
otkrili smo vansolarne planete;
Postoji ogroman niz potpuno nove fizike i astronomije
za koji nismo ni znali da postoji kad smo lansirali „Habl"
tako da mislim da je ono što je veoma fascinantno kod astronomije
to što jednostavno ne znamo šta nam budućnost sprema,
i to što imamo ove dve veoma moćne opservatorije istovremeno u svemiru
će nam zasigurno doneti nova otrkića.
Mislim da nas očekuju velika iznenađenja sa ovim novim instrumentima
koja sada ne očekujemo
i mislim da je samo pitanje mesta i trenutka
kada će se doći do uzbudljivih otkrića.
U oblasti astronomije ima još mnogo posla
i astronomi će nastaviti da koriste „Habl" kako bi dokučili univerzum.
Spremni smo na nenadana iznenađenja koja će nam priroda prirediti.
Kao deca učimo ove osnovne stvari, zar ne, da je svemir
nepromenljiv i da će zvezde zauvek biti tu,
i znate da je taj svemir, manje-više statičan.
Kada počnete sa radom u ovoj oblasti shvatate koliko je zapravo dinamičan,
koliko se stvari u njemu menjaju,
čak i koliko se vaša shvatanja menjaju, što je jednako zadivljujuće.
Mislim da je u tom smislu veoma uzbudljivo biti deo nečega
čemu dolazite svakog dana i znate da će naredno veliko otkriće
uslediti za samo nekoliko sati ili dana,
tako je sa „Hablom"
tako će biti i sa „Vebom".
Transkripcija - ESA/Habl; prevela - Mirjana Dragović