Habl nije prvi, ali ni poslednji teleskop u svemiru, ali je jedini koji može da bude servisiran u orbiti od strane astronauta.
Ovaj jedinstveni spoj čoveka i mašine, zajedno sa blistavom prošlošću ove opservatorije, učinili su Habl legendarnim teleskopom.
Ove godine slavimo 20 godina Habla u orbiti.
Ovo je Hubblecast!
Najnovije vesti i slike sa NASA/ESA Habl svemirskog teleskopa.
Putujmo kroz prostor i vreme sa našim domaćinom, dr Džejom, poznatim kao dr Džo Liske.
Dobrodošli u Hubblecast!
Naša fasciniranost zvezdanim noćnim nebom datira još iz najranijih dana ljudske civilizacije.
U antičko doba, Grci i Rimljani su toliko bili opčinjeni nebesima da su planetama davali imena po svojim bogovima.
Mnogo kasnije, naša fascinacija postaje još veća pronalaskom teleskopa
a mnogo kasnije, sve ovo dovodi do stvaranja svemirskih teleskopa.
Početkom dvadesetih godina prošlog veka, naučnici su ozbiljno počeli da razmišljaju o mogućnosti slanja teleskopa u svemir.
Herman Obert, nemački naučnik rumunskog porekla, koji se smatra začetnikom ideje o svemirskom teleskopu, je 1923. godine
objavio knjigu pod nazivom Die Rakete zu den Planetenräumen, stavljajući svoju ideju po prvi put na papir.
Tehnologije koje su se razvijale za potrebe naoružanja tokom Drugog svetskog rata bile su pogodne za razvijanje programa svemirskih istraživanja i konačno 1946. god.
američki astronom Lajman Spicer objavljuje rad u kom ističe prednosti svemirskih teleskopa.
Jedna od prednosti je, naravno, oslobađanje od nepovoljnih uticaja koje Zemljina atmosfera ima na opservacije.
Spicerovi snovi postaju stvarnost tek kasnih šezdesetih godina u vidu Velikog svemirskog teleskopa
koje je bilo Hablovo prvo ime.
Projekat je smatran za prirodan nastavak prethodno uspešno poslatih manjih opservatorija u orbitu i NASA-inih Apolo misija.
Međutim, realizacija plana je morala da sačeka.
Sedamdesete godine su za Vladu SAD-a bile vreme velikih izazova, tokom kojih je trpeo i NASA-in budžet.
Vijetnamski rat se nastavljao, a aktuelna naftna kriza je dodatno otežavala ekonomske prilike.
Spicer, koji je bio istaknuti naučnik i odličan zagovarač ideje, neumorno je vodio kampanju u korist svemirskog teleskopa tokom sedamdesetih,
ali uprkos tome budžet je i dalje kočio, kako njega, tako i ostale pobornike projekta.
Međutim, ideja o međunarodnoj saradnji dovodi ideju o svemirskom teleskopu jedan korak bliže ka ostvarenju.
Evropska svemirska agencija se kasnih sedamdesetih godina priključuje osujećenom projektu,
doprinoseći, kako finansijski, tako i u vidu ljudskih resursa i solarnih panela - koji su izvor energije teleskopa.
ESA je dizajnirala i jedan od Hablovih instrumenata prve generacije, tzv. Kameru za tamne objekte (FOC).
1983. godine Veliki svemirski teleskop dobija novo ime, Habl svemirski teleskop, po slavnom astronomu, Edvinu P. Hablu.
Uprkos solidnom budžetu i zvaničnom imenu, projekat je i dalje nailazio na mnoge prepreke.
Potpisnici sporazuma, koji su bili odgovorni za izgradnju primarnog ogledala su izlazili van granica budžeta i kasnili su sa izvršavanjem poslova.
Ovo je dodatno pomerilo lansiranje za 1986. godinu i konačno, sve je izgledalo spremno za jesen te godine.
Međutim, 28. januara 1986. godine, sedam članova posade spejs šatla Čalendžer je tragično izgubilo život u eksploziji koja se desila odmah nakon lansiranja.
Nakon ovog tragičnog događaja, NASA je stopirala sve šatl misije do jeseni 1988. godine, da bi se obavile neophodni detaljni pregledi i osigurala bezbednost astronauta.
Tokom obustave šatl programa, inženjeri su nastavili da rade na Hablu u njegovom privremenom staništu - tzv. čistoj sobi.
Tog sunčanog jutra, 24. aprila 1990. godine, pet astronauta zajedno sa Hablom se ukrcalo na spejs šatl Diskaveri, koji ga je odveo na konačno oderdište
600 kilometara iznad Zemlje, nekoliko decenija nakon što se javila prva ideja o njemu..
Međutim, slavlje se ubrzo okončalo kada su naučnici otkrili da primarno ogledalo teleskopa ima grešku.
Greška koja se javljala u slikama - u vidu vrlo nejasnih detalja - bila je posledica neverovatno malog deformiteta u zakrivljenosti ogledala, koji je iznosio svega 2 mikrona.
To je ekvivalentno debljini dva lista hartije.
Ali, bila je dovoljna da slike učini nejasnim, frustrira naučnike i inženjere i izazove podsmeh medija i šire javnosti;
Habl je postao sinonim za finansijski neuspeh.
Ali, kao i svaka legenda, Habl je povratio svoj ugled.
S ciljem da ispravi grešku koju je imalo primarno ogledalo i da instalira novi instrument kao deo popravke,
prva misija servisiranja Habla se desila decembra 1993. godine.
Među sedam članova posade našao se i jedan evropski astronaut, Klod Nikolier.
Astronauti su uspeli da vrate Habl na put slave tokom misije servisiranja.
COSTAR korektivna optika je imala funkciju dioptrijskih naočara, samo što su bile nešto veće - veličine frižidera.
Još jedan novi instrument je bio instaliran - Širokougaona planetarna kamera 2
koja je već u sebi imala korektivnu optiku i koja je veoma dobro snimala u ultraljubičastom delu spektra.
Tokom narednih 17 godina, Habl je u svakom smislu promenio naše viđenje univerzuma i otkrio mnoge fundamentalne naučne istine.
U sledećem Hubblecast-u, osvrnućemo se na neke od najvažnijih naučnih otkrića iz protekle dve decenije.
Prošle godine, astronauti su po peti put posetili ovog veterana među teleskopima.
Javnost je bila oduševljena dramatičnim, ali i do sada rekordnim svemirskim šetnjama, tokom kojih su astronauti servisirali Habl.
Uklanjajući sada već zastarele i nezgrapne naočare sa teleskopa, tzv. COSTAR optiku,
astronauti su instalirali trenutno najmoćniju kameru u svemiru - Širokougaonu kameru 3 - i novi Kosmik oridžins spektrograf.
Od onoga što je u prvi mah izgledalo nemoguće, Habl je uspeo da, bez pogovora, postane ikona svemirskih osmatranja!
U čast Hablove 20. godišnjice, lansiraćemo potpuno novi izgled evropskog dela sajta posvećenog Hablu: spacetelescope.org.
Nadamo se da sa nestrpljenjem čekate novi sajt koji će biti objavljen 22. aprila.
Moje ime je dr Džej i odjavljujem se iz Hubblecast-a.
I još jednom da ponovimo: priroda nas je i ovaj put iznendila više nego što smo mogli da zamislimo.
Hubblecast je snimljen od strane ESA/Habl kancelarije u okviru Južne evropske opservatorije u Nemačkoj.
Habl misija je projekat nastao kao rezultat međunarodne saradnje između NASA-e i Evropske svemirske agencije.
Sada kada ste u toku sa Hablom, saznajte i poslednje vesti sa Zemlje.
ESOcast prikazuje najnovije vesti koje nam stižu iz Južne evropske opservatorije i sa njenih teleskopa,
koji se nalaze na visokim čileanskim Andima, na južnoj polulopti, a koji su ujedno i najbolji predeli za astronomska osmatranja.