Galaksija Mlečni put je naš kosmički dom.
Međutim, nikako nije jedina galaksija u univerzumu.
Kako bi imali bolji uvid u sastav i evoluciju našeg univerzuma,
astronomi pokušavaju da odgovore na naizgled jednostavno pitanje:
Koliko galaksija postoji u univerzumu?
Kada je noć izrazito mračna
Mlečni put se može videti i pruža se nebom poput svetleće trake.
Dugo je vladalo uverenje
da u celom univerzumu postoji samo naša galaksija.
To se promenilo 1924. godine.
Te godine je Edvin Habl identifikovao promenljive zvezde u nekoliko spiralnih maglina.
Pomoću tih zvezda je izračunao udaljenost maglina.
Njegova istraživanja su pokazala da su ove zvezde predaleko od našeg Mlečnog puta.
Zapravo su pripadale drugim galaksijama
koje su daleko izvan Mlečnog puta.
Od tada astronomi pokušavaju da otkriju
koliko galaksija ima u našem vidljivom univerzumu.
Do prve verodostojne procene moglo se doći tek nakon što je 1995. godine otkriveno Habl duboko polje.
Ovo je bio prvi veoma temeljni uvid u univerzum
koji je otkrio stotine do tada neviđenih galaksija.
Usledila su dodatna temeljna posmatranja uz pomoć Habla i drugih instrumenata,
koja su rezultirala otkrivanjem još udaljenijih galaksija.
Na osnovu ovih posmatranja astronomi su ustanovili
da u univerzumu postoji 120 milijardi galaksija!
To su galaksije u takozvanom vidljivom univerzumu:
Sastoji se od svih objekata
koji se u suštini mogu videti teleskopom poput Habla -
i oni sa kojih je svetlost uspela da dospe do nas od nastanka samog univerzuma.
Izvan ove granice,
poznate kao kosmološki horizont,
univerzum se pruža dalje.
Koliko se daleko pruža je pitanje na koje još uvek nema odgovora.
Astronomi su sproveli novu analizu
objavljenih podataka koji su prikupljeni uz pomoć Habla i drugih teleskopa.
Zaključili su da je prethodna procena broja galaksija
u vidljivom univerzumu barem deset puta niža od stvarnog broja!
Mišljenja su da je oko 90% galaksija u univerzumu
zapravo previše maglovito i predaleko kako bi se mogle videti uz pomoć savremenih teleskopa.
Astronomi mogu samo da zaključe da one postoje, na osnovu modela i proračuna.
Najnoviji podaci su omogućili astronomima
da se vrate 13 milijardi godina unazad,
sve do nastanka univerzuma.
Ovaj osvrt je otkrio prvobitni univerzum
u kojem je gustina galaksija takođe bila 10 puta veća nego danas.
Većina ovih galaksija su bile relativno male i maglovite,
sa materijama poput onih u satelitskim galaksijama koje okružuju Mlečni put.
Ovi rezultati su čvrst dokaz da su galaksije rasle i razvijale se stapanjem
kroz istoriju univerzuma,
što je dovelo do toga da se vremenom njihov broj drastično smanji.
Kako u univerzumu ima još 90% galaksija koje bi tek trebalo da se istraže,
Hablu predstoji još mnogo istraživanja i otkrića -
ali i svemirskom teleskopu Džejms Veb koji će uskoro izaći.
Priroda nas je još jednom iznenadila na nezamisliv način.
Transkripcija - ESA/Habl. Prevela - Mirjana Dragović