Zvezdne kopice na nebu izgledajo kot bleščeč ognjemet,
zaradi česar so najbolj priljubljene opazovalne tarče astronomov.
Hubble je opazoval že pošten delež teh kozmičnih lepot,
jih slikal in študiral z namenom, da bi raziskal njihove skrivnosti.
Nova Hubblova slika prikazuje kroglasto kopico z imenom Messier 15.
Poleg tega, da vsebuje več kot 100.000 starih zvezd, ta kopica v svojem osrčju gosti nekaj temnega in skrivnostnega.
Hubblecast 69: Kaj se je Hubble naučil od zvezdnih kopic?
Zvezdne kopice spadajo med najlepše objekte na našem nebu.
Hubble si je v vseh teh letih ogledal mnoge izmed njih, vendar ni vse v kvantiteti.
Te kopice so izjemno uporabne za astronome, ki jih študirajo.
Kaj nam lahko povejo o vesolju?
Obstajata dva glavna tipa zvezdnih kopic:
razsute
in kroglaste.
Večina zvezd, vključno z našim Soncem, naj bi nastala v razsutih kopicah.
To so skupine tisočev zvezd, ki jih šibko medsebojno veže gravitacija.
Usojeno jim je, da se bodo porazdelile po galaksiji gostiteljici, potem ko kopica odraste in se večina njenega plina razprši.
Kroglaste kopice so drugačne. To so velike krogle starih zvezd, ki krožijo okoli centra galaksije.
Mnoge med njimi so nekoč bile manjše galaksije, ki so jih kanibalsko pojedle njihove večje spremljevalke skozi zgodovino vesolja.
Hubble je raziskal mnogo kroglastih kopic.
Že samo naša Galaksija vsebuje več kot 150 teh zvezdnih satelitov in Hubblov oster vid lahko razloči njihove posamezne zvezde.
To mu je omogočilo raziskovanje zvezdnih kopic v neprecenljivih detajlih.
Hubble je ustvaril najgloblje in najbolj podrobne slike galaksij izven naše: Andromedino galaksijo,
kjer je opazil individualne zvezdne kopice in celo razložil posamezne zvezde v njih.
Detektiral je populacijo belih pritlikavk v NGC 6397.
Te stare, umirajoče zvezde so najtemnejše zvezde, kar so jih videli v kroglastih kopicah.
Vodile so do prvih točnih meritev starosti kopic.
Prav tako je Hubble opazil največjo zbirko kroglastih kopic, kar so jih kdajkoli našli,
neverjetnih 160.000 v roju okoli osrčja jate galaksij Abell 1689.
Raziskal je kopice Galaksije, da bi lahko razumeli, kako hitro se različne zvezde starajo
in raziskali, zakaj se nam zdi, da nekatere kopice gostijo več generacij zvezd, medtem ko druge vsebujejo zvezde večinoma enake starosti.
Sedaj je Hubble svoj pogled usmeril proti kroglasti kopici Messier 15,
ki je s starostjo okoli 12 milijard let ena izmed najstarejših kroglastih kopic, ki jih poznamo v naši Galaksiji.
Ta slika Messierja 15 spominja na spektakularen prizor ognjemeta z rojem zlatih in svetlih modrih zvezd.
V Messierju 15 prebiva planetarna meglica z imenom Pease1 - ta kopica je prva, v kateri so odkrili enega izmed teh objektov.
Do zdaj so našli samo še tri druge podobne kopice, ki gostijo tako planetarno meglico.
Kakorkoli že, ni vse tako, kot se zdi.
Ta bleščeča lepotica ima skrivnosti.
Astronomi, ki s Hubblom preučujejo kopico Messier 15, so leta 2002 odkrili, da v njenem osrčju preži nekaj temnega in misterioznega.
Obstajata dve možni razlagi za to zanimivo odkritje.
Lahko bi to bila skupina temnih nevtronskih zvezd z neverjetno gostoto, ali pa redka in eksotična črna luknja srednje mase.
Študij teh nenavadnih črnih lukenj nam bi lahko povedal, kako ti objekti rastejo in se razvijajo tako v zvezdnih kopicah kot tudi v galaksijah.
Hubblecast ustvarja ESA/Hubble iz Evropskega južnega observatorija v Nemčiji.
Hubblova misija je projekt mednarodnega sodelovanja med Naso in Evropsko vesoljsko agencijo.
www.spacetelescope.org
Besedilo: ESA/Hubble. Prevod: Portal v vesolje.