Žhnoucí objekt na tomto novém snímku z Hubblova teleskopu
možná vypadá, jako kdyby patřil do nějakého Tolkienova románu,
ale ve skutečnosti je to mlhovina obvykle zvaná Prstencová nebo Messier 57.
I když mlhovina patří k nejpopulárnějším nebeským objektům,
astronomové, více než 200 let po jejím objevu stále ještě odhalují některá z jejích tajemství.
Hubblecast 66: Hubble odhaluje tajemství Prstencové mlhoviny
Průvodcem je Dr. J, alias Dr. Joe Liske
Vítejte u další epizody série Hubblecast!
Ve vesmíru jsou spousty nádherných a zajímavých mlhovin
a mnohé z nich Hubblův teleskop během posledních 20 let vyfotil.
Mezi nejznámější mlhoviny
patří objekt zvaný Messier 57,
populární též jako Prstencová mlhovina.
Je oslnivě jasná a je k nám blízko.
Prstencová mlhovina leží ve vzdálenosti něco přes 2000 světelných roků.
Je to typický příklad planetární mlhoviny,
již po sobě zanechala umírající hvězda podobná Slunci poté, co odvrhla svou obálku.
Mlhovina připomíná stejně barevnou, zvanou Helix, která vznikla stejným způsobem.
Obě mlhoviny jsou častým cílem
pozorování profesionálních i amatérských astronomů.
Prstencová mlhovina byla objevena na konci 18. století,
ale jejím skutečným tvarem a strukturou jsme si nebyli jisti…
...až dosud.
Tým astronomů, který použil data z Hubblova teleskopu
spolu s daty z pozemských dalekohledů,
prozkoumal Prstencovou mlhovinu doslova do hloubky.
Astronomové chtěli lépe porozumět struktuře mlhoviny,
jejímu vývoji, fyzikálním vlastnostem a vlastnímu pohybu.
Ukazuje se, že Prstencová mlhovina ve skutečnosti není moc prstencová.
Při pohledu ze Země má tvar
jednoduché elipsy s rozmazaným okrajem.
Nová pozorování Hubblova teleskopu však ukazují,
že mlhovina má spíš tvar deformované koblihy.
Díváme se na ni téměř přesně ze směru její polární osy
a vidíme stěny barevného válce směřující od nás dozadu.
Ačkoli vnitřek koblihy vypadá být prázdný,
je ve skutečnosti vyplněn látkou o nižší hustotě, která se v prostoru rozprostírá směrem od nás i k nám
a vytváří strukturu připomínající ragbyový míč zasazený do centrální dutiny v koblize.
V turbulentním okolí mlhoviny pozorujeme četné vláknité struktury, které vznikly během vývoje mlhoviny.
Nový výzkum zpochybňuje starší modely Prstencové mlhoviny,
které předpokládaly spíše sférický tvar.
Kdybychom mohli mlhovinu otočit o 90 stupňů a podívat se na ni ze strany,
mohla by vypadat podobně jako Messier 76,
mlhovina známá též jako „Malá činka“.
Tyto mlhoviny obsahují ionizovaný plyn pocházející z atmosfér umírajících hvězd.
Na konci života tyto hvězdy odvrhují vnější vrstvy
a zbydou po nich malá horká jádra známá jako bílí trpaslíci,
konečná stádia vývoje hvězd podobných našemu Slunci.
Díky pozorování Hubblova teleskopu
nyní struktuře Prstencové mlhoviny
rozumíme mnohem lépe.
Dr. J se loučí s dnešní epizodou série Hubblecast.
Příroda nás opět překvapila a překonala naše nejsmělejší představy.
Hublecast produkuje ESA/Hubble na Evropské jižní observatoři v Německu.
Hubblův teleskop je produktem mezinárodní spolupráce mezi NASA a Evropskou kosmickou agenturou.
www.spacetelescope.org
Text titulků ESA/Hubble, překlad Jan Veselý – Hvězdárna a planetárium v Hradci Králové.