Zamislite da imamo mašinu koja bi nam omogućila putovanje kroz vreme i vratila nas u prve dane svemira.
Mašinu, koja bi vremenom bivala sve moćnija i davala nam sve jasnije slike svemira.
Zamislite da ta mašina može da vidi svetove van našeg Sunčevog sistema, mapira nevidljivu tamnu materiju i odredi stopu širenja univerzuma.
Možda će vas ovo iznenaditi, ali ta mašina već postoji i tiho plovi iznad nas.
Mnogima već odavno poznat, NASA/ESA Habl svemirski teleskop je 24. aprila proslavio dve zapanjujuće uspešne decenije u orbiti.
Ovo je Hubblecast!
Najnovije vesti i slike sa NASA/ESA Habl svemirskog teleskopa.
Putujmo kroz prostor i vreme sa našim domaćinom dr Džejom, poznatim i kao dr Džo Liske.
Uau, ova stvar putuje brzinom od oko 28 000 kilometara na čas...
930 000 opservacija...570 000 slika nastalih snimanjem 30 000 nebeskih objekata...
Dvadeset godina, dve decenije i 110 000 putovanja oko naše planete...
Dr Džej, 30 sekundi do snimanja!
OK
Nakon dve decenije služenja naučnoj zajednici i ljudima širom sveta,
večeras odajemo priznanje, zasigurno, najpoznatijoj i najomiljenijoj svemirskoj opservatoriji u istoriji teleskopskih osmatranja.
Dobrodošli u emisiju!
Možda ga znate po njegovim veličanstvenim slikama, ili
po fundamentalnim naučnim otkrićima, ali izvesno je da ste do sada već čuli za njega.
Večeras, svemirskom teleskopu Hablu dodeljujemo nagradu za životno delo.
Naravno, nije sve u lepim slikama, iako je Habl poznat po nekim od najintrigantnijih slika svemira, koje su bezmalo umetnička dela.
Astronomi - profesionalni i amateri
prevode ove poetične i magične kosmičke prizore u ozbiljnu nauku.
Dvadeset godina opservacija je rezultovalo u više od 45 terabajta podataka, što je dovoljno informacija da se popuni oko 5800 DVD-ja.
Svake nedelje ova orbitirajuća opservatorija skupi više od 360 gigabajta podataka, što je dovoljno podataka da se zauzme memorija jednog kompjutera.
Velika mi je čast što slavim godišnjicu rada mog dragog prijatelja Habla.
Večeras odajemo čast tvojim veličanstvenim dostignućima i radujemo se radu koji te tek čeka.
Osvrnućemo se na neka od tvojih najznačajnihih otkrića i na neke od najlepših slika koje si snimio tokom proteklih dvadeset godina.
A jedno od tvojih skorašnjih otkrića vodi nas u prve dane svemira.
Naučnici, ali i svi ljubitelji astronomije širom sveta bili su zapanjeni Hablovom slikom koja prikazuje najudaljenije objekte u svemiru.
Prvo Hablovo duboko polje snimljeno je 1995. godine i otvorilo je jedan potpuno novi svet za istraživanja.
Habl je od tada ponovio uspeh i najnovije Hablovo ultra duboko polje vodi nas 13 milijardi godina u prošlost - samo 600 do 800 miliona godina nakon Velikog Praska.
Ovo je bio jedan od prvih i najspektakularnijih snimaka obavljenih najnovijom Hablovom Širokougaonom kamerom 3.
Proučavajući galaksije tokom raznih epoha, astronomi mogu da utvrde kako se galaksije menjaju tokom vremena.
Crne rupe, omiljena tema naučno-fantastičnih filmova, su jedne od najintrigantnijih i najneuhvatljivijih enigmi u svemiru.
Habl je potvrdio postojanje crnih rupa 1994. godine, kada su njegovi visokorezolucioni instrumenti snimili gravitacione efekte koje crna rupa ima na materiju koja je okružuje.
Habl je takođe dokazao da se crne rupe najverovatnije nalaze u centrima svih galaksija.
Nakon ovog otkrića, orbitirajuća opservatorija je detaljnije istražila vezu između supermasivnih crnih rupa i galaksija domaćina
i ustanovila da je ispupčenost galaksije usko povezana sa masom crne rupe.
Odaćemo priznanje Hablu i za proučavanje naših komšija u Sunčevom sistemu.
Habl je snimio većinu planeta i s obzirom na svoju povlašćenu poziciju koju ima 600 km iznad Zemlje, u mogućnosti je da vrši dugotrajna snimanja.
Da li ste ikada bili u prilici da vidite prelepu severnu ili južnu polarnu svetlost?
Habl je uspeo da snimi privlačne aurore na polovima gasnih džinova, Jupitera i Saturna,
a snimio je i udar komete o Jupiter.
Pored planeta, Habl je takođe proučavao i asteroide, pa tako i Vestu, asteroid širok 500 km u prečniku.
Dobijena slika prikazuje čudnovati svet sa ogromnim kraterom na površini i prastarim okamenjenim potocima lave.
Ali šta se dešava van našeg najbližeg kosmičkog komšiluka?
To je tema koja fascinira mnoge od nas, a Habl ne samo da je pomogao da se otkriju svetovi van našeg solarnog sistema,
nego je pomogao i da se detaljno opišu.
U novembru 2001. godine, Habl je načinio prvu direktnu detekciju atmosfere planete koja orbitira oko druge zvezde.
U ovom slučaju bilo je reči o zvezdi HD 209458, sličnoj našem Suncu, koja se nalazi na rastojanju od 150 svetlosnih godina u sazvežđu Pegaza.
Znajući sastav atmosfere, naučnici su u mogućnosti da bolje shvate da li je život kakav poznajemo moguć i na nekom vanzemaljskom svetu.
2008. godine, Habl je načinio prvi snimak ekstrasolarne planete u vidljivom delu spektra.
Ova planeta kruži oko sjajne zvezde južnog neba, Fomalhat, koja se nalazi na udaljenosti od 25 svetlosnih godina u sazvežđu Južna riba.
Zvezda je okružena ogromnim diskom materije, širokim 35 milijardi kilometara.
Planeta kruži na orbiti od 3 milijarde kilometara, sa unutrašnje strane diska, što je 10 puta veća udaljenost od one između Sunca i Saturna.
Osmatrajući zvezde čiji se sjaj periodično menja, poznate kao Cefeide, Habl je bio u prilici da ih koristi kao svojevrsne markere rastojanja,
postavljajući na taj način osnovu za dalja merenja koja su dovela do otkrića da se univerzum ubrzano širi
i do preciznog utvrđivanja njegove starosti.
Astronomi su koristili Habl da što tačnije odrede udaljenost Cefeida.
Ovi rezultati su poslužili za preciznije određivanje rastojanja supernovih, koje su nam za uzvrat omogućile da bolje odredimo veličinu svemira.
Kao rezultat ovoga, danas znamo starost svemira sa mnogo više preciznosti nego ikada pre i ona iznosi 13. 7 milijardi godina.
Tokom dvadesetih godina prošlog veka, astronom Edvin Habl, po kom Habl nosi ime, otkrio je da se univerzum širi.
Opservatorija nazvana po nejmu, nam je pak pomogla da utvrdimo stopu širenja i da otkrijemo da se svemir, zapravo, ubrzano širi.
Ovo je trag koji ukazuje na postojanje tamne energije u svemiru.
Kada pogledamo noćno nebo, lako je poverovati da je svemir ogroman prazan prostor ispunjen sjajnim zvezdama i pokojom poznatom planetom.
Međutim, podsetimo se da u svemiru postoje strukture koje ne možemo da vidimo.
Habl nam takođe pomaže da razumemo trodimenzionalnu distribuciju nevidljive tamne materije u svemiru.
Studije sprovedene tokom 2007. i početkom ove godine, dale su astronomima jasan uvid u to kako izgledaju strukture koje se nalaze između galaksija.
One ne sadrže zvezde i većinom su sačinjene od tamne materije, što ih čini gotovo nemogućim za posmatranje.
Analizirajući podatke dobijene tokom tzv. COSMOS pretraživanja - do sada najvećeg istraživanja sprovedenog Hablom -
međunarodni tim astronoma je dobio najvažniji rezultat ikada dobijen u oblasti kosmologije:
prvu i jedinstvenu 3D mapu tamne materije u svemiru, na velikoj skali.
Ovaj značajan rezultat istraživanja je potvrdio naše teorije o nastanku struktura u svemiru.
Habl je takođe omogućio proučavanje života, ali i smrti zvezda -
način na koji se rađaju, žive i umiru.
Pažljivo prateći život zvezda, dobijamo bolji uvid u to šta se dešava u našoj, ali i drugim galaksijama.
Hablovi instrumenti za infracrvena osmatranja nam omogućuju da zavirimo iza oblaka međuzvezdanog gasa i prašine i da budemo očevici rađanja zvezda.
Mnoge Hablove slike prikazuju vrele plave zvezde koje se nalaze u ranim fazama evolucije.
Habl nam omogućuje da zavirimo i na drugi kraj vremenske lestvice i da vidimo udaljene supernove i bljeskove gama zraka -
dramatične eksplozije koje označavaju kraj života zvezda.
A sada, imam tu čast da vam predstavim Hablovu slavljeničku fotografiju.
Habl je zabeležio haotična dešavanja na samom vrhu stuba sačinjenog od međuzvezdane prašine, visokog tri svetlosne godine, u Karina maglini,
koja se nalazi na rastojanju od oko 7500 svetlosnih godina u sazvežđu južnog neba - Karina.
Jaka svetlost sa obližnjih zvezda raznosi gasoviti stub,
dok su mlade zvezde smeštene unutar vatrenih džetova, koji se kao bodlje pružaju sa vrhova stuba.
Unutar ove guste gasovite planine, nastanjen je veliki broj novorođenih zvezda.
Na slici možete da vidite i dugačke potoke gasa koji se kreću u suprotnim pravcima od "trona" stuba, koji se nalazi na vrhu slike.
Još jedan par gasovitih džetova je uočljiv na ispupčenju u središnjem delu slike.
Ti džetovi su indikatori rađanja zvezda.
Džet kao što je ovaj potiče od uskomešanog gasa koji okružuje zvezdu i upravo taj akreacioni disk omogućuje materiji da polako pada na površinu zvezde.
Kakva fantastična slika i kakav fantastičan način da proslavimo sve ono što nam je ova neverovatna opservatorija pružila.
Hvala ti za proteklih 20 godina, Habl i za sve one koje dolaze!
Moje ime je dr Džej i odjavljujem se iz Hubblecasta, a svima onima koji mu se dive želim srećnu 20. godišnjicu!
Hubblecast se snima u produkciji ESA/Hubble tima u Južnoj evropskoj opservatoriji u Nemačkoj.
Habl misija je međunarodni projekat na kom sarađuju NASA i Evropska svemirska agencija.
Sada kada ste u toku sa Hablom, saznajte i poslednje vesti sa Zemlje.
ESOcast prikazuje najvažnije vesti koje nam stižu iz Južne evropske opservatorije i sa njenih moćnih teleskopa,
koji se nalaze na visokim čileanskim Andima, na južnoj polulopti, a koji su ujedno i najbolji predeli za astronomska osmatranja.